Subject: Tarbijavaidluste komisjoni päring seoses lennukaebusega
From: "Pirjo-Victoria Pruuli" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Date: Thu, 8 May 2025 17:01:02 +0300

Lugupeetud Transpordiameti esindaja

Tarbijavaidluste komisjoni sekretariaat pöördub Transpordiameti poole seoses 
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) 261/2004, millega kehtestatakse 
ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude 
tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (edaspidi ka määrus), 
alusel tarbijavaidluste komisjonile laekunud reisija avaldusega.

Tarbijavaidluste komisjonile on esitatud reisija kaebus seoses lennu 
tühistamise ja määruse 261/2004 kohase kompensatsiooni maksmise nõudega.

Avalduse kohaselt pidi Turkish Airlines lend nr TK1422 TLL-IST väljuma 
Tallinna Lennujaamast 10.01.2025 kell 12:20 ja Istanbuli Lennujaama saabuma 
kell 16:55. Jätkulend nr TK730 IST– CMB oli planeeritud Istanbuli 
Lennujaamast väljuma 10.01.2025 kell 19:35 ja Colombo Lennujaama saabuma 
11.01.2025 kell 06:00. Esimene lend TK1422 TLL-IST tühistati halbade 
ilmastikuolude tõttu. Asenduslend väljus Tallinna Lennujaamast 11.01.2025 
kell 10:00 ja avaldaja jõudis Colombo Lennujaama 12.01.2025 kell 13:15 ehk 
planeeritust enam kui 24 h hiljem.

Lennuettevõtja on seisukohal, et kuna lennu hilinemise põhjuseks olid 
erakorralised asjaolud, vastavalt määruse 261/2004 artikli 5 lõikele 3, ei 
ole reisijal õigust määruse artikli 7 lõike 1 punktis c sätestatud 
hüvitisele.

Reisija avaldab, et samal ajal väljusid Norwegian, Ryan Air, Air Baltic jt, 
mistõttu leiab reisija, et lennuettevõtja viide halbadele ilmaoludele ei ole 
tõene.

Lennuettevõtja selgitab, et avaldaja esialgse 10.01.2025 TLL-IST lennu 
TK1422 tühistamise põhjuseks olid lendamiseks sobimatud ilmastikuolud, 
täpsemalt tugev lumesadu, libedus ja halb nähtavus Tallinna Lennujaamas.

Selle tõendamiseks on lennuettevõtja lisanud vastusele 10.01.2025 METAR 
raportitest ilmastikuolude kohta Tallinna Lennujaamas nimetatud kuupäeval. 
Väljavõtetest nähtub lennuettevõtja vastuse kohaselt, et 10. jaanuaril 2025 
esines Tallinna Lennujaamas tugev lumesadu ja lumetuisk. Intensiivne 
lumesadu mõjutas ka nähtavust, mis langes mitmel korral kuni 122 meetrini, 
kusjuures lennu ohutuks alustamiseks on vajalik nähtavus vähemalt 400 
meetrit. Lisaks esines lennurajal jää ja libeduse oht.

Tulenevalt halbadest ilmastikuoludest ei olnud võimalik lennukit katta jää 
eemaldamise/jäätõrje vedelikuga, mis kaitseb lennukit jäätumise eest ja on 
külmades tingimustes lendamiseks hädavajalik. Paraku kasutab Tallinna 
Lennujaam sellist jäätõrje vedelikku, mida ei ole võimalik peale kanda raske 
lumesaju puhul. Tallinna Lennujaamas kasutatakse kahte erinevat vedelikku: 
üks eemaldab olemasoleva jää (Type I), teine aitab takistada uue jää 
tekkimist (Type II) (Lisa 2). Type II vedeliku kasutamine ei ole tugeva 
lumesaju korral võimalik, sest see ei jää lennuki pinnale püsima ega suuda 
tagada vajalikku kaitset jäätumise vastu.

Lennukile tehti kaheosaline jää eemaldamise ja jäätõrje protseduur (2-step 
de-icing/anti-icing), mille teises etapis kasutati Type II vedelikku. 
Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (FAA) on kehtestanud juhised (HOT 
juhised), mille kohaselt sõltub Type II vedeliku toimeaeg (st maksimaalne 
lubatud aeg lennuki õhkutõusuks pärast vedeliku pealekandmist) mitmetest 
ilmastikutingimustest, sealhulgas temperatuurist ja sademete liigist (FAA 
Holdover Time (HOT) Guidelines Winter 2024–2025, lk 20. Kättesaadav: 
https://www.faa.gov/other_visit/aviation_industry/airline_operators/airline_safety/deicing/24- 
25_FAA_Holdover_Tables.pdf).  10. jaanuaril 2025 Tallinna Lennujaamas 
valitsenud tugeva lumesaju ja madala temperatuuri tõttu ei olnud Type II 
vedeliku toimeaeg piisav, et tagada ohutu õhkutõus enne selle aja lõppemist 
(Lisainfo HOT kasutuse ja piirangute kohta tugeva lumesaju korral: 
https://skybrary.aero/articles/holdover-time-hot; 
<https://tc.canada.ca/en/aviation/general-operating-flight-rules/holdover-time-hot-guidelines-icing-anti-icing-aircraft> 
https://tc.canada.ca/en/aviation/general-operating-flight-rules/holdover-time-hot-guidelines-icing-anti-icing-aircraft). 
Kasutatava jäätõrjevedeliku valik on lennujaama pädevuses ning 
lennuettevõtjal ei ole võimalik seda mõjutada.

Kuna Tarbijavaidluste komisjonil puuduvad spetsiifilised teadmised kaupleja 
poolt välja toodu ja lisatud dokumentide hindamiseks, palume Transpordiameti 
abi juhtumi ja lennuettevõtja poolt esitatu hindamisel.

Selgitame, et Määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 5 lõike 3 kohaselt ei ole 
lennuettevõtja kohustatud maksma hüvitist lennu tühistamise või pikalt 
hilinenud saabumise korral, kui ta suudab tõendada, et tühistamise või 
hilinemise põhjustasid erakorralised asjaolud, mida ei oleks suudetud 
vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed.

Selleks et vabaneda hüvitise maksmise kohustusest, peab lennuettevõtja 
ühtaegu tõendama järgmist:

1.erakorraliste 
asjaolude ilmnemine ning seos nende asjaolude ja hilinemise või tühistamise 
vahel ning

2.et 
kõnealust hilinemist või tühistamist ei olnud võimalik vältida, vaatamata 
sellele, et lennuettevõtja võttis kõik mõistlikud meetmed.

Hüvitise maksmisest vabastamine on artikli 5 lõikes 3 sätestatud erand 
tarbijakaitse eesmärki kajastavast põhireeglist maksta hüvitist ja seda 
tuleb tõlgendada kitsalt. Seetõttu ei ole kõik erakorralised asjaolud, mis 
on seotud määruse (EÜ) nr 261/2004 põhjenduses 14 loetletud sündmustega, s.o 
poliitiliselt ebastabiilsed olud, asjaomase lennu tegemiseks sobimatud 
ilmastikutingimused, oht turvalisusele, ettenägematud lennuohutusega seotud 
vajakajäämised ning streigid, mis mõjutavad lendu teostava lennuettevõtja 
tegevust, tingimata hüvitise maksmise kohutusest vabastamise aluseks, vaid 
nõuavad juhtumipõhist hindamist.

Euroopa Kohus on töötanud välja kaks kumulatiivset tingimust, mis 
võimaldavad liigitada sündmusi erakorralisteks asjaoludeks ja mida on tema 
kohtupraktikas järjepidevalt kohaldatud:

1.sündmus 
ei tohi olla olemuselt või päritolult omane asjaomase lennuettevõtja 
tavapärasele tegevusele ja

2.sündmus 
peab oma olemuselt või päritolult olema väljaspool lennuettevõtja tegelikku 
kontrolli.

Seoses lennujaama ülekoormatusega, mis on tingitud halbadest 
ilmastikuoludest, on Euroopa Komisjon asunud seisukohale, et  vastavalt 
määruse (EÜ) nr 261/2004 põhjendusele 14 on tegemist erakorraliste 
asjaoludega, kui lendu teostav lennuettevõtja peab lennu edasi lükkama või 
tühistama seepärast, et lennujaam on halbade ilmastikutingimuste tõttu 
ülekoormatud ja selle läbilaskevõime on ammendunud.

Selleks et vabaneda hüvitise maksmise kohustusest, peab lennuettevõtja 
erakorraliste asjaolude korral tõendama, et neid ei oleks saanud vältida 
isegi siis, kui lennuettevõtja oleks võtnud kõik mõistlikud meetmed.

Teisisõnu, kui selline olukord tekib, siis peab lendu teostav lennuettevõtja 
tõendama, et ta võttis kõik olukorrale vastavad meetmed, kasutades kogu tema 
käsutuses olevat personali või seadmeid ja rahalisi vahendeid, vältimaks 
seda, et asjaolud viiksid asjaomase lennu tühistamise või pikaajalise 
hilinemiseni. Temalt ei saa siiski nõuda seda, et ta teeks oma ettevõtte 
suutlikkuse seisukohast asjakohasel hetkel vastuvõetamatuid ohverdusi

Palume Transpordiametil tutvuda lennuettevõtja vastuse ja selle lisadega 
ning anda hinnang:

*
Kas lennuettevõtja poolt esitatud põhjendused on kooskõlas lisatud 
tõenditega ja nendest võiks järeldada, et tegemist oli lennu tühistamisega 
erakorraliste asjaolude tõttu? Palume võtta arvesse ka seda, et teiste 
lennufirmade lennud samal ajal väljusid.

*
Kas lennuettevõtja oleks saanud lennu tühistamist vältida mõistlike meetmete 
tarvitusele võtuga?

Palume anda Transpordiameti hinnang võimalusel 23 maiks 2025.

Lugupidamisega

Pirjo-Victoria Pruuli

jurist

Tarbijavaidluste komisjoni sekretariaat

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

+372 620 1755